“Tilliten til FN-systemet står på spill”, sier Støttekomiteen om denne ukens valg av nytt presidentskap i Menneskerettighetsrådet. Norske organisasjoner er kritiske til kandidaturet.
"Som president av FNs Menneskerettighetsråd ønsker Marokko å forhindre granskning av egne overgrep i territoriet som de har okkupert siden 1975. I en tid hvor den internasjonale rettsorden er truet, vil et marokkansk presidentskap av menneskerettighetsrådet bidra til å ytterligere sette FNs troverdighet på spill", sier Erik Hagen, daglig leder i Støttekomiteen for Vest-Sahara.
I 2022 ble Marokko medlem av det prestisjefylte FNs Menneskerettighetsråd, til tross for at landet unnlater å oppfylle helt sentrale krav. Nå søker Marokko selve presidentskapet. Ti norske organisasjoner sendte i dag et offentlig brev til utenriksminister Espen Barth Eide der de ytrer bekymring for Marokkos kandidatur.
Presidentskapet av Menneskerettighetsrådet har viktig symbolsk og praktisk makt. Presidenten foreslår kandidater til FNs ekspertmekanismer, utnevner eksperter til undersøkende organer og skal bygge bevissthet og tillit til FNs menneskerettighetsråd.
«Organene som Marokko nå søker å lede har lykkes med å fordømme Marokkos grove overgrep de seneste årene. Det er helt klokkeklart at Marokko ønsker denne posisjonen for å forhindre granskning av egne overgrep», uttaler professor Mads Andenæs, som fungerer som advokat for den mest kjente gruppen av politiske fanger fra Vest-Sahara.
«Marokko har allerede lykkes med å stenge ned Vest-Sahara for omverden, et territorium Marokko har okkupert siden 1975. Marokko knebler lokalt sivilsamfunn og journalister, utviser observatører, forhindrer menneskerettighetsmandat til MINURSO og nekter FNs høykommissær for menneskerettigheter tilgang til Vest-Sahara», sier Andenæs.
For året 2024 går presidentskapet av rådet til den såkalte Afrika-gruppen. Det er to kandidater: Sør-Afrika og Marokko. Valget vil bli avholdt den 10. januar 2024 i Genève.
Både den Genève-baserte organisasjonen International Service for Human Rights og saharawisk sivilsamfunn har allerede fordømt Marokkos kandidatur og ber medlemmene av rådet om å ikke stemme på Marokko.
Les hele brevet fra de norske organisasjonene nedenfor.
Til
Utenriksminister Espen Barth Eide
8. januar 2024
Felles uttalelse - Norsk sivilsamfunn motsetter seg Rabats kandidatur til å lede FNs Menneskerettighetsråd.De undertegnede organisasjonene mener at Marokko ikke oppfyller de nødvendige kravene til å lede Menneskerettighetsrådet og oppfordrer stater til å motsette seg kandidaturet for året 2024. Med denne uttalelsen slutter norsk sivilsamfunn seg til oppfordringen som allerede er utstedt av International Service for Human Rights og saharawisk sivilsamfunn.
Siden Marokko ble med i rådet, har Human Rights Watch og Amnesty International fortsatt å rapportere om hvordan marokkanske myndigheter har trappet opp sin trakassering av journalister og aktivister mens de har anholdt og utsatt dissidenter, journalister, bloggere og menneskerettighetsforkjempere for urettferdige rettssaker.
Marokkos manglende oppfyllelse av standardene som kreves av rådets medlemmer ble fordømt i 2022 av den Genève-baserte International Service for Human Rights da Rabat med hell forsøkte å bli medlem av rådet. Til tross for å være medlem, har Marokko fortsatt å begå grove og systematiske brudd på menneskerettighetene, og er jevnlig inkludert i rapporten fra FNs generalsekretær på represalier (A/HRC/51/47).
I det ikke-selvstyrte territoriet Vest-Sahara fortsetter marokkanske myndigheter å trakassere aktivister som støtter retten til selvbestemmelse, forhindre forsamlinger og arbeidet til lokale menneskerettighetsorganisasjoner (se Human Rights Watch). Saharawiske journalister er også utsatt for urettferdige rettssaker, og ifølge Reporters Without Borders er journalister en av de mange ofrene for konflikten. Vest-Sahara har blitt glemt av medias søkelys og etterlatt som et virtuelt «svart hull».
Den 8. desember 2023 kunngjorde rådet at det forventes en avstemning i januar 2024 om presidenten for den 18ende syklusen som går til Afrikagruppen. Statene som har fremmet sitt kandidatur er Marokko og Sør-Afrika. Marokko er det eneste landet i Afrika som fortsatt nekter å ratifisere det Afrikanske Charteret for menneskerettigheter.
Presidentskapet av Menneskerettighetsrådet har viktig symbolsk og praktisk makt. Presidenten foreslår kandidater til FNs ekspertmekanismer, utnevner eksperter til undersøkende organer og skal bygge bevissthet og tillit til FNs menneskerettighetsråd.
Vel vitende om Marokkos trend og nedadgående spiral ved å nekte å samarbeide med FN-organer, benektelse av alvorlige brudd og utsettelse av ofre og deres familier for represalier og avstraffelse av menneskerettighetsforkjempere som deltar ved rådets sesjoner, er Marokkos kandidatur alarmerende. Et slikt presidentskap vil alvorlig true legitimiteten og troverdigheten til FNs menneskerettighetsråd.
På vegne av de undertegnede organisasjoner,
Jostein Hole Kobbeltvedt, Raftostiftelsen
Erik Hagen, Støttekomiteen for Vest-Sahara
Signaturer
- Menneskerettighetsfondet
- Raftostiftelsen
- Fellesrådet for Afrika
- Støttekomiteen for Vest-Sahara
- Changemaker
- Juridisk Rådgivning for kvinner (JURK)
- Jussbuss
- Norges Handikapforbund
- Den norske Tibet-komité
- Industri Energi - Forbundet for Ledelse og Teknikk
Norskflaggete fartøy har stoppet å transportere olje til det okkuperte territoriet. Men det kommer med en bismak.
I en avgjørelse publisert 1. april 2024 ber FNs arbeidsgruppe mot vilkårlig fengsling om at Marokko umiddelbart setter fri den unge saharawiske journalisten Khatri Dadda.
Ungdomspartiene besøkte denne uken de saharawiske flyktningleirene i Algerie.
I dag ble Marokko valgt til å lede FNs Menneskerettighetsråd. Det skaper kraftige reaksjoner.